Tänavu on Kilingi-Nõmme külje alt vaja istutuspaikadesse saata ligemale kaheksa miljonit taime ehk täpsemalt 7,7 miljonit männi-, 700 000 kuuse- ja 160 000 kaseistikut.
Kolmandik riigimetsa istutavatest taimedest tuleb Pärnumaalt Maranalt
08.04.2019
![](https://www.eramets.ee/wp-content/uploads/2017/06/Erametsakeskus_taimla_metsa_istutamine-870x460.jpg)
Maranal helendavad klaari sinitaeva taustal kasvuhoonete kuplid, igaühe alla mahub pool miljonit metsataime, mis mitme inimpõlve järel annavad vastu keskeltläbi 700 tihumeetrit puitu. Millises kodumaa kandis RMK Marana taimlas kasvujõu saanud harilikud männid, kuused ja arukased tarbepuuks sirguvad, oleneb riigimetsa majandajate tellimustest.
Taimlajuht Aive Vahter pargib oma ratta kontori-olmemaja juurde. Ratas on lumemineku järel kiireim liikumisvahend kasvuhoonete ja -väljakute, tootmis- ja külmhoone vahelisel hiigelalal.
“Praegu külvame mändi järgmiseks aastaks. Igas kasvuhoones on 1600 ruutmeetrit pinda, üheksa ja pool kasvuhoonet on vaja esimese külviga täita männi ja poolteist kasvuhoonet kuusega,” vuristab Aive Vahter numbreid, nagu oleks ta sangpommirebimise meistersportlasena võistluskohtuniku ees.
Tootmishoones tõstavad naised korraks pilgu ja süvenevad taas töösse. Masinpestud 81 pesaga külvikasti täidab automaat kasvuturbaga, järgmine “tööline” poetab igasse neist udupeene männiseemne.
Linti pidi jõuab külvikast vermikuliidi doseerija alla, seejärel haarab kätepaar kastist ja asetab raamile. Kui raamid täis, võtab hiidsipelgaga sarnanev traktor need haaratsile ja sõidutab kasvuhoonesse. Kuus triiphoonet on esimese külvi kaste tihedalt täis, seitsmenda maja täitmine jätkub. RMK vajaduste järgi on arvestus selline, et esimeses külvis on 11 kilealust maja mändide-kuuskedega täidetud, teises külvis on veel poolteist männimaja ning ülejäänu on kuused. Sellest teisipäevast kastetakse kasvuhoonetes uuskülve nii, et esimesel päeval niisutatakse veidi, teisel rohkem ja kolmandal põhjani.
“See on meie kõige tähtsam töö sellepärast, et kui külviga natukene hiljaks jääda, kannatab kogu toodang,” selgitab taimlajuht kiiruse põhjust. “Kevadel iga päev loeb, sest taimel on oma kasvuperiood ja kui väga hilja külvata, jääb taim väikeseks.”